V Praze dne 20. března 2008
				                                         č.j.:                  /PK ČR

Vážený pane ministře,

Evropská komise předložila 7. února 2008 návrh nařízení o poskytování informací o potravinách spotřebitelům [2008/0028(COD)], který bude předmětem dalšího projednávání na úrovni EU. Potravinářská komora ČR již měla možnost konzultovat tento návrh se svými členy. Dovolujeme si Vám proto v příloze předložit soubor požadavků potravinářského průmyslu, na které by mělo Ministerstvo zemědělství ČR při projednávání a při dalším postupu České republiky k tomuto návrhu nařízení brát zřetel.

S pozdravem

Vážený pan
Mgr. Petr Gandalovič
ministr zemědělství ČR
Praha

Příloha: 5 stran

Příloha k č.j. 

Připomínky Potravinářské komory ČR k Návrhu EP a Komise o poskytování informací o potravinách spotřebitelům [2008/0028(COD)]

Obecně se domníváme, že pro výrobce bude splnění požadavků plynoucích z tohoto nařízení finančně velice nákladné, a to především z těchto důvodů:

•	EK tvrdí, že návrh tohoto nařízení naplňuje principy zjednodušení legislativy, jedná se ale de facto pouze o neúplnou konsolidaci existující právní úpravy, ke které byly přidány další povinné požadavky. Ani jediný ze stávajících požadavků nebyl odstraněn (zjednodušen) a možnost podat informaci spotřebiteli jinými prostředky nebyla umožněna. 

•	Množství povinných informací spolu s požadovanou minimální velikosti písma znemožňuje, aby byly všechny povinné údaje umístěny na malé obaly. 

•	Návrh chce podporovat označování GDA a přitom požaduje,  aby GDA pro šest parametrů (!) bylo zobrazeno na čelní straně obalu, což je v mnohých případech nerealizovatelné. 

•	Místo krátkých jasných názvů surovin k výrobě potravin je navrhováno používání velmi podobných, avšak výrazně delších názvů.

Mezi body, se kterými PK ČR zásadně nesouhlasí, patří zejména:
1.	u čl. 1 odst. 1 a 1 odst. 2 – požadujeme změnit na konkrétní text, je to příliš vágní, široké a neurčité;
2.	ke čl. 2 – doporučujeme doplnit definici „výroba potravin“, dále chybí definice „datum použitelnosti“ a „čistá hmotnost“;
3.	u čl 3 odst. 1 - poslední část textu „se zvláštním ohledem na zdravotní, hospodářské, envirometální, sociální a etická hlediska“ – by bylo vhodné celé vypustit, opět příliš široké a vágní;
4.	ke čl. 4 – v povinných údajích požadujeme vypustit písm. c) informace o nutričních (výživových) charakteristikách; dále v odst. 2 – požadavky spotřebitelů - opět příliš vágní a široké, nejlépe vypustit;
5.	u čl. 8 -  vyjasnit definici slova „poprvé“;
6.	u čl. 9 – doplnit do definic „čisté množství potraviny“ a pod písm. j) doplnit slova „pokud by to mohlo uvádět spotřebitele v omyl“; dále vypustit písm. l) nutriční (výživové) údaje;
7.	u čl. 12 – ověřit konkrétním odkazem na předpis ES;
8.	zařazení nutričního značení mezi povinné údaje. Požadujeme ponechat nutriční značení jako dobrovolný údaj. 
9.	čl. 14 odst. 1 - stanovení velikosti písma při označování potravin – podle posledních ohlasů se jedná o velmi nereálný požadavek, který není možné dodržet (např. běžný malý jogurt má pohledovou stranu o ploše cca 30 cm2. Požadované povinné údaje na ní uvedené napsané 3 mm písmem mají plochu o cca 50 %  větší . Nehledě na jakoukoliv úpravu nebo potřebu zvýraznit název. Pouze povinné údaje zaberou při zmíněné velikosti bez jakékoliv grafiky cca 80-90 cm2, přitom plocha kelímku je cca 70 cm2);. Domníváme se, že by ČR měla požadovat vypuštění tohoto požadavku, a pokud to nebude možné, ta k navrhnout jinou minimální velikost a udělit výjimku pro etikety 50 cm2 a menší; 
10.	k limitu pro výjimku na obaly, jejichž plocha je menší než 10 cm2 v čl. 14 odst. 4 a čl. 17 odst. 2 – doporučujeme zvážit, zda by formulaci „…, jejichž největší plocha měří méně než 10 …“ nebylo vhodnější nahradit formulací např. „…, jejichž největší potisknutelná (nebo využitelná) plocha…“. Jsou obaly s velkou plochou (boky, dno), kterou však nelze potiskovat. Například tepelně tvarované kelímky nebo vaničky z plastové folie nebo zakřivené plochy pláště kelímků. Velikost navržené minimální velikosti plochy obalu pro udělení výjimky je zcela nedostatečná i pro jednu jazykovou verzi textu – viz. přiložená praktická ukázka umístění povinných textů na plochu 10 cm2 (bez povinných nutričních údajů) a na plochu 25 cm2    (s uvedením povinných nutričních údajů).  Při  navrhovaných parametrech na velikost písma ve vztahu k velikosti plochy obalu  je  vyloučená možnost jeho atraktivnějšího grafického zpracování. Dodržení navrhovaných parametrů (velikost písma 3 mm, uvedení povinných nutričních údajů) je reálné jen pro velké obaly – např. papírové krabice na műsli, kartony na trvanlivé mléko, apod. Pokud se požadavek na minimální velikost písma 3 mm  nepodaří z návrhu vypustit, měl by se stanovit mnohem větší limit na výjimku – minimálně  pro obaly jejichž potisknutelná plocha je větší než 250 cm2.
11.	na obaly je nutné kromě povinných údajů vyjmenovaných v čl. č. 9 umístit i  ještě další údaje, např.: 
•	značka zdravotní nezávadnosti (identifikační značka výrobního závodu, tzv. oválek) -  podle nařízení 853/2004 pro potraviny živočišného původu, tedy všechny mléčné produkty – jeho umístění vyžaduje prostor alespoň 6 x 4 mm;
•	EAN kód (čárový kód) – nejde sice o povinný údaj, ale bez jeho uvedení na obalu nelze dnes výrobky uplatnit v tržní síti – vyžaduje prostor alespoň 32 x 15 mm;
•	povinné údaje se na obalu uvádějí často ve více jazykových verzích, běžně se používají na obaly texty v české a slovenské verzi – to však znamená téměř zdvojnásobení prostoru potřebného pro umístění deklarací na obal;
12.	v čl. 20 – domníváme se, že by bylo vhodné upravit pod písm. e) formulaci a doplnit za slovo „výjimkou“ slovo „ochucených“;
13.	čl. 25 – podle tohoto článku nelze řešit postup, který nyní připouští náš zákon, tj. prodej po skončení doby minimální trvanlivosti;
14.	ke čl. 28 - souvislost s ostatními právními předpisy - ustanovení by se nemělo týkat výrobků dle směrnice 89/398/EC potraviny určené pro zvláštní výživu nebo minimálně potravin dle směrnic 141/2006/EC (počáteční a pokračovací kojenecká výživa), 1996/5/EC ve znění 98/36/EC, 99/39/EC a 2003/13/EC (obilné a ostatní příkrmy) a 1999/21/EC(dietní potraviny pro zvláštní lékařské účely)  všechny tyto směrnice mají povinné zvláštní nutriční značení;
15.	ke čl. 29 – doporučujeme zachovat uvádění množství bílkovin. Dále upozorňujeme, že Uvádění obsahu některých nutrientů, např. soli, nemá smysl u výrobků, které tu složku, např. sůl vůbec neobsahují, ani tato přísada není při jejich výrobě používána, např. konzumní mléko, kysané neochucené nebo sladké výrobky, nesolené máslo, tvaroh, atd. Obsah soli by byl výhodný zcela vyloučit z nutričních údajů, neboť je spotřebitel o jejím obsahu, pokud byla sůl v technologii přidána, informován v údaji o složení výrobku; dále v odst. 1 písm. b) požadujeme nahradit „sacharidů (s konkrétním uvedením cukrů)“  textem „sacharidů, cukrů“;
16.	u čl. 30 odst. 3 - nutriční informace – na potravinu ve stavu v jakém je prodávána. Mělo by zde být jednoznačně uvedeno, že v případě potraviny, kterou je nutno před konzumací upravit/obnovit (např. dehydratované výrobky) budou nutriční informace udávány na potravinu připravenou (dle návodu) ke spotřebě; Dále požadujeme, aby byla stávající výjimka z označováni pro opětovně použitelné skleněné lahve s nesmazatelným označením potvrzena, t.j. aby nutriční označování v takovém případě nebylo nutné. Pokud tento cíl nebude dosažitelný, resort by měl požadovat, aby přechodné období bylo prodlouženo na 15 let. Pokud se tak nestane, žádné ze současně používaných takovýchto lahví nebudou po uplynutí navrhovaného tříletého přechodného období použitelné;
17.	u čl. 32 odst. 3 - nutriční informace na porci – pouze pokud stanoví Komise – nutno změnit, porci by měl definovat výrobce nebo minimálně by se mělo jednat o dohodnuté porce v rámci sektorů;
18.	u čl. 33 - další formy vyjádření údajů – bude zvyšovat rozdílnost a bude zvyšovat komplexitu;
19.	u čl. 34 – chybný název článku, nejedná se o dobrovolné informace; v odst. 1 - požadavek uvádění povinných nutričních informací na přední straně obalu = hlavním zorném poli – mělo by to být pouze dobrovolné, na přední straně uvádět nejvýše energetickou hodnotu, další nutrienty uvádět na zadní stranu; v odst. 5 - grafické formy / symboly – vyjádření v rámci vnitrostátních systémů – povede k rozdílným požadavkům v různých státech a tím ke zvýšení komplexity pro výrobce potravin s vícejazyčnými texty;
20.	u čl. 35 odst. 6 – tento článek dává Komisi možnost stanovit prováděcí pravidla pro podmínky a kritéria použití dobrovolně poskytnutých údajů – s tím nesouhlasíme, tato možnost jde proti dobrovolné samo-regulaci;
21.	čl. 44 - vnitrostátní systémy – jejich rozvoj – toto ustanovení jde proti požadavkům harmonizace značení potravin, požadavky by měly být jednotné v rámci 27 zemí unie, neharmonizovaná pravidla by mohla narušit vnitřní trh;
22.	ke čl. 53 – požadujeme prodloužení doby, od které se použije velikost písma na 5 let, a rovněž doba dle čl. 29 a 34 by se měla prodloužit na 5 let;
23.	k příloze II - oxid siřičitý  - obsah 10mg/kg nebo 10 mg/l by měl být vyjádřený na výrobek „připravený ke konzumaci“;
24.	k příloze III – vyjasnit, co náhradní sladila;
25.	k příloze V – v části B – povinné údaje připojené k názvu – požadujeme doplnit o rozmrazené s odkazem na nařízení 853/2004, které připouští i přepravu a skladování rozmrazených produktů rybolovu; a dále opravit „škrobový sirup“ na „glukózový“;
26.	k příloze VI – v českém textu nutná oprava – místo škrobové uvádět glukózové sirupy – jednost s přílohou II; dále upozorňujeme na označení „látka určená k aromatizacei (látky určené k aromatizaci)“ – bylo by vhodné zachovat výrazy jako „aroma“ či „přírodní aroma“;
27.	k příloze IX – pro uvedení zkráceného vyjádření minimální trvanlivosti potraviny s trvanlivostí např. delší než 18 měsíců chybí odkaz na uvedení šarže;
28.	definice „Země původu a provenience“ odkazuje na Celní kodex Společenství, přičemž označení nesmí být matoucí.  Je matoucí, když český výrobce balí mléko ze států unie bez toho, aniž by to uváděl na obale? Je matoucí, když je v jogurtu vyrobeném v Čechách použita ovocná složka vyrobená v EU ze surovin z Číny (např.jahody) nebo Chile (např.ostružiny)?;
29.	doporučujem sladit pojmy „náhradní sladidlo“ a „sladidlo“;